ברקע למחקר מסבירים החוקרים כי סרטן שד הינו הגורם השני בשכיחותו המוביל לתמותה עקב מחלות ממאירות בנשים בארצות הברית. בדיקות סקר המבוססות על ממוגרפיה מלוות בהפחתת שיעורי התמותה עקב סרטן שד, אך עלולות גם להוביל לנזקים. ההנחיות ממליצות על התאמה אישית של ההחלטות על ביצוע בדיקות סקירה, בפרט בנשים צעירות.
במסגרת הסקירה הנוכחית ביקשו החוקרים לבחון את העדויות בנוגע לתועלת מבחינת שיעורי התמותה והנזקים העיקריים של בדיקות סקירה המבוססות על ממוגרפיה וכיצד להתאים באופן אישי החלטות לביצוע ממוגרפיה, כולל הסבר על הסכנות והיתרונות לנשים.
החוקרים ערכו חיפוש במאגרי MEDLINE בין השנים 1960-2014 לתיאור התועלת של בדיקות ממוגרפיה, הנזקים של הבדיקות והחלטות מותאמות אישית לביצוע בדיקות הסקירה ועידוד קבלת החלטה מדעת. בנוסף, הם ערכו חיפוש ידני ברשימת ההפניות לאיסוף מחקרים מרכזיים, בחרו סקירות, מטה-אנליזות והמלצות ודירגו את העדויות לפי הנחיות ה-AHA (American Heart Association).
מהתוצאות עולה כי בדיקות ממוגרפיה לוו בירידה כוללת של 19% בשיעורי התמותה עקב סרטן שד (כ-15% בנשים בשנות הארבעים לחייהן וכ-32% בנשים בשנות השישים לחייהן). באישה בגיל 40 או 50 שנים, שעברה במשך עשר שנים ממוגרפיה כל שנה, הסיכון המצטבר לתוצאות חיוביות שגויות עומד על כ-61%. כ-19% מהממאירויות שאובחנו במהלך אותה תקופה של עשר שנים לא היו מאובחנות קלינית ללא בדיקות סקירה (אבחנת-יתר), אם כי קיימת אי-ודאות באשר להערכה זו.
סך התועלת של בדיקות הסקירה תלוי ברובו בסיכון הבסיסי לסרטן שד, ויש לשלב זאת בהחלטות לבדיקות סקירה. עזרים לקבלת החלטות עשויים לסייע לנשים באינטגרציה של המידע בנוגע לסכנות והיתרונות של הבדיקה בהתאם לערכים וההעדפות שלהן, אם כי אלו אינם זמינים באופן נרחב לשימוש קליני.
החוקרים כותבים כי להשגת התועלת הגדולה ביותר מבדיקות ממוגרפיה, יש לקבל החלטות על-בסיס פרטני בהתאם לפרופיל הסיכון של הנשים והעדפותיהן. מודלים להערכת הסיכון ועזרים בקבלת החלטות מהווים כלים חשובים, אך דרושים מחקרים נוספים לשיפורם והערכה מדויקת יותר של שיעורי אבחנת-יתר. כמו כן, דרושים מחקרים נוספים להערכת גישות אחרות לבדיקות סקירה לסרטן שד.
השאירו תגובה
רוצה להצטרף לדיון?תרגישו חופשי לתרום!