Survey of the Injury Rate for Children in Community Sports
Marirose A. Radelet, Scott M. Lephart, Elaine N. Rubinstein, and Joseph B. Myers Pediatrics 2002; 110: e28.
מטרה: קביעת שיעור פגיעות הבסיסי בילדים בגילאי 7 עד 13, המשתתפים במשחקי בייסבול, סופטבול, כדורגל ופוטבול המאורגנים ע”י הקהילה.
שיטות: במחקר קבוצתי תצפיתי נערכה תצפית על 1659 ילדים במהלך שתי עונות השתתפות במשחקים באיזור עירוני. המידע נאסף ע”י מאמנים, דרך שימוש בכלי לסקירת פגיעות שעוצב למחקר זה. פגיעה שניתן לדווח עליה הוגדרה כפגיעה הדורשת הערכה במגרש ע”י הצוות המאמן, או גורמת לשחקן להפסיק את השתתפותו לכל תקופת זמן שהיא, או הדורשת עזרה ראשונה במהלך האירוע. הנתונים נותחו באמצעות רגרסייה לוגיסטית במהלך הספורט ובתוך-הספורט לשיעורי פגיעות, תדירות פגיעות במשחקים לעומת אימונים, והבדלי מין במצבים מתאימים.
תוצאות: שיעורי הפגיעות, שחושבו ל- 100 חשיפות אתלטים כוללות (משחקים + אימונים) היו: בייסבול 1.7; סופטבול 1.0; כדורגל 2.1; ופוטבול 1.5. שיעורי הפגיעה לבייסבול ופוטבול לא היו שונים משמעותית. במהלך הספורט, קונטוזיות היו סוג הפגיעה השכיח ביותר. מגע עם ציוד היה השיטה השכיחה ביותר לפגיעה למעט בפוטבול בו פגיעה בשחקן אחר היתה הסיבה השכיחה לפגיעות. בבייסבול, 3% מכל הפגיעות שדווחו נחשבו כפגיעות רציניות (שברים, דיסלוקציות, זעזוע מח); בכדורגל 1% מהפגיעות נחשבו לפגיעות רציניות; ובפוטבול, 14% מהפגיעות נחשבו לרציניות. תדירות הפגיעות לקבוצה לעונה – FITS (Frequency of injury per team per season) שהיא הערכת סיכון לפגיעה, הייתה 3 בבייסבול וכדורגל, 2 בסופטבול ו-14 לפוטבול לאירועים כוללים. בכל סוגי הספורט היו יותר פגיעות במשחקים מאשר באימונים; הבדל זה היה משמעותי מלבד מבסופטבול. לא היו הבדלי מין משמעותיים בכדורגל לשיעור הפגיעות במהלך האירועים הכוללים.
מסקנות: בהתחשב בסיווג משחק הפוטבול כמשחק התנגשויות, המספר הגבוה פר אתלט לחשיפות, ניקוד ה-FITS ואחוז הפגיעות שנחשבו לרציניות, פוטבול לנוער צריך להיות בסדר עדיפויות ראשון למחקרי פגיעות. אנשי בריאות מקצועיים צריכים ליזום מדיניות כיסוי רפואי אחידות לפוטבול, אפילו ברמת גיל זה.
המלצות לשינויים: פיקוח על פגיעות בספורט נוער צובר תאוצה כצעד חשוב לקראת פיתוח שיטות למניעת פגיעות.
עם זאת, ביסוס דפוסי פגיעות, נקיטת אמצעים הגנתיים, וביצוע הערכת שינויי של ציוד ואימון עשויים לקחת שנים. בנוסף לממצאים האובייקטיבים של מחקר זה, תצפיותינו הישירות על ספורט קהילתי במהלך שתי עונות, הראו אזורים בהם שינויים מידיים יכולים להוריד את שיעור הפגיעות. המלצותינו הראשונה היא שקבוצות ספורט נוער יספקו למאמנים הכשרה למתן עזרה ראשונה. ההכשרה יכולה להינתן ע”י אנשי רפואת ספורט מקצועיים, ולכלול זיהוי ותגובה מיידית לפגיעות ראש, צוואר ועמ”ש, כמו גם מחלות הקשורות לחום. ההמלצה השנייה היא שלקבוצות ספורט נוער יהיו המלצות ברורות ומיושמות של מדיניות חזרה למשחק לאחר פציעות זעזוע, פגיעות צוואר וגב ,שברים ודיסלוקציות.
ההמלצה השלישית היא שקבוצות בייסבול וסופטבול ישקלו את פוטנציאל מניעת הפגיעות באמצעות מגיני פנים על קסדות חובטים.
TABLE 1. Athlete Participation and Event Data
TABLE 2. Injury Rates per 100 AEs, Injury Frequencies, Exposure Data, and 95% Confidence Intervals for Injury Rates
לחץ על התמונה להגדלה
IR indicates injury rate; P, practice; G, game; CI, confidence interval. * Game injuries significantly greater than practice injuries with P < .05. Includes indoor soccer, which had mixed boys and girls teams. הערות העורכים: למזלנו פוטבול , בייסבול או סופטבול אינם בין סוגי הספורט הפופלרים בארצנו. אם זאת המסקנות וההמלצות במאמר זה תקפות גם לגבי הספורט בארצנו וחשוב לבדוק את מידת הידע והבקיאות של המאמנים בנושא פציעות ספורט, טיפול בהן ומניעתן.
- אבחנות: כלכלת בריאות
- קטגוריות: מאמרים
מידע נוסף לעיונך
כתבות בנושאים דומים
האם המהפכה הטיפולית בהשמנת יתר תפרוץ את חומת הכלכלה? פרופ' רז ופרופ' שטרן
לפניכם הרצאה ודיון שהתקיים בין פרופ’ איתמר רז ופרופ’ נפתלי שטרן בנושא השפעות החידושים הטיפוליים בתחום ההשמנה.
בעקבות המלצות ועדת הסל - ראיון מיוחד עם פרופ' נדב דווידוביץ
על רקע פרסום המלצות ועדת הסל ביקשנו לבדוק עם פרופ’ נדב דווידוביץ, חבר בוועדת הסל, כמה סוגיות שקשורות למתודולוגיה ולאופן קבלת ההחלטות בוועדה.
מאזן עלות-תועלת של הטיפול ב-Dapagliflozin במחלת כליות כרונית (Clin J Am Soc Nephrol)
אנליזה חדשה של מחקר הCKD-DAPA מראה שהטיפול ב-dapagliflozin (פורסיגה) במחלת כליות כרונית הינו משתלם מבחינת מאזן עלות-תועלת בבריטניה, גרמניה וספרד. ברקע למחקר מסבירים החוקרים כי מחלת כליות כרונית (Chronic Kidney Disease CKD) מהווה נטל משמעותי על המטופלים ועל שירותי הבריאות, בעיקר בהגעה לאי ספיקת כליות סופנית כשהמטופלים נדרשים לטיפול כלייתי חליפי. מחקר ה-DAPA-CKD הראה שהטיפול ב-dapagliflozin, […]
איך זה עבר בשקט ומתחת לרדאר? עלות ההשמנה בישראל - 20 מיליארד ש''ח לשנה (הודעת החברה להשמנה)
כבר לפני יותר משנה הושלם דו”ח מקיף, המנתח את השלכות מחלת ההשמנה על חוסן מדינת ישראל, עם השוואות לעולם ותכנית ברורה למדיניות בריאות מסודרת ולרגולציה מותאמת. נחשף היופ, בתום הכנס השנתי של החברה הישראלית לחקר וטיפול בהשמנת יתר של הר”י ד”ר דרור דיקר (בתמונה) : “נהוג להתחמק מדיון אמיתי במחלת ההשמנה, בשל סטיגמה […]
ארגוני הרוקחים הגישו בג''צ בשל סירוב משרד הבריאות להכליל שירותי ייעוץ רוקחי יזום בסל הבריאות
קואליציית ארגוני הרוקחות הגישה הבוקר עתירה לבג”ץ בנושא סירוב משרד הבריאות להכליל שירותי ייעוץ רוקחי יזום בסל הבריאות, בטענה שהייעוץ הינו כבר חלק מהסל. ארגון הרוקחות הגיש את הייעוץ התרופתי היזום כטכנולוגיה להכללה בסל שירותי הבריאות הממלכתי לשנת 2023. מטרת השירות הינה לאפשר לרוקחים במפגש ייעודי עם מטופלים, שלא אגב ניפוק תרופה מסוימת, לבצע הדרכת […]
ב-2021 היקף התמיכות בקופות החולים הסתכם בכ-7 מיליארד ש''ח, מהם 2.7 בגין הוצאות הקורונה (דו''ח משרד הבריאות)
משרד הבריאות מפרסם דוח מסכם על פעילות קופות החולים לשנת 2021 היקף התמיכות בקופות החולים הסתכם לסך של כ-7 מיליארד ש”ח, המהווים כ-12% מעלות סל הבריאות. מתוך סכום זה כ-2.7 מיליארד ש”ח הם תמיכות בגין הוצאות הקורונה. השתתפויות עצמיות ממבוטחים בסל בגין שירותים עלו בשיעור של 6.1% כללית ומכבי מציגות הון עצמי חיובי, לעומת מאוחדת […]
הורביץ בישיבה הראשונה של ועדת הסל: לראשונה תקציב הרחבת הסל מקובע במסגרת תקציב המדינה
דיון פתיחה של הוועדה הציבורית להרחבת סל שירותי הבריאות לשנת 2023 היום (ראשון ה-18.9.22) התכנסה הוועדה הציבורית להרחבת סל שירותי הבריאות לשנת 2023 לישיבתה הראשונה במשרד הבריאות במרכז הרפואי שיבא תל השומר בהשתתפות שר הבריאות, ניצן הורוביץ ומנכ”ל משרד הבריאות פרופ’ נחמן אש. שר הבריאות, ניצן הורוביץ: “בבסיס עבודת הוועדה, ובעצם מהות עבודתה, היא מימוש […]
שרי הבריאות והאוצר מינו את ועדת סל התרופות לשנת 2023
שר הבריאות, ניצן הורוביץ, ושר האוצר, אביגדור ליברמן מינו את הוועדה הציבורית שתמליץ למועצת הבריאות ולממשלה על תוספת תרופות, טכנולוגיות רפואיות והשירותים לסל שירותי הבריאות בשנת 2023. תקציב עדכון הסל יעמוד על 550 מיליון ש”ח. להלן חברי ועדת הסל לשנת 2023: • יו״ר הוועדה: פרופ׳ דינה בן יהודה, מנהלת האגף ההמטולוגי, בי”ח הדסה ודיקן הפקולטה לרפואה, […]
משרד הבריאות מפרסם דוח פיננסי של מערך האשפוז הכללי ציבורי בישראל לשנת 2019
השבוע מפרסם משרד הבריאות דוח הסוקר את פעילות 27 בתי החולים הכלליים-ציבוריים בשנת 2019. הסקירה מתמקדת בנקודות הדמיון והשוני בין בתי החולים, תוך מתן דגש על הבדלי הבעלות, גודל המוסד והמחוז בו שוכן בית החולים. מטרתו של הדוח היא ליצור תשתית השוואתית העוקבת אחר פעילות בתי החולים ומעריכה את ביצועיהם הפיננסים באופן שקוף. הדוח מופץ […]
השאירו תגובה
רוצה להצטרף לדיון?תרגישו חופשי לתרום!