האם ערכי לחץ דם גבוהים רק בבית ולא במרפאה קשורים בסיכון מוגבר לשבץ מוחי גם בקשישים עם וללא הפרעה בתיפקוד?מטרת המחקר שבוצע ביפאן היתה לבדוק האם הקשר בין ערכי לחץ דם גבוהים ושבץ מוחי יוחלש או יתהפך בקשישים עם הפרעה בתיפקוד. להמשך קריאה ←
האם שינויים בהפרשת החלבון בשתן קשורים בסיכון מוגבר לאוטם שריר הלב?מטרת המחקר שבוצע בסין היתה לבדוק האם שינויים בהפרשת חלבון בשתן קשורים בהיארעות של אוטם שריר הלב. להמשך קריאה ←
האם יל”ד רפרקטורי לטיפול הוא פנוטיפ שאינו נובע במרבית המקרים מהשפעת החלוק הלבן לעומת יל”ד עמיד לטיפול שנובע ברובו מתופעת החלוק הלבן?מטרת המחקר הפרוספקטיבי שבוצע באוניברסיטת אלבאמה היתה לבדוק את השכיחות של יל”ד של החלוק הלבן בקרב חולי יל”ד רפרקטורי לטיפול שהופנו לייעוץ. להמשך קריאה ←
האם ההבדלים במדידת לחץ הדם בידיים משתנים לאחר שבץ מוחי?מטרת המחקר שבוצע באירלנד היתה לבדוק את השכיחות של הבדלים במדידת לחץ הדם בין הידיים לאחר שבץ מוחי. להמשך קריאה ←
האם ישיבה ועמידה תוך סימולציה של עבודה מורידה את לחץ הדם ואת מהירות גל הפעימה באנשים שמנים/משקל עודף עם קדם או יל”ד דרגה 1?מטרת המחקר שבוצע באוניברסיטת פיטסבורג לבדוק האם ישיבה-עמידה תוך סימולציה של עבודה יכולה להוריד את לחץ הדם ואת גל מהירות הפעימה. להמשך קריאה ←
האם איזון לחץ הדם ע”י הוספת אינדפאמיד לעומת הוספת HCTZ לחולי יל”ד שאינם מאוזנים ע”י לוסרטן יעיל יותר בשיפור הפגיעה באבוביות וההמודינאמיקה של הכליות?מטרת המחקר שבוצע בסין היתה להשוות את השפעת HCTZ ואינדאפאמיד על הכליות בחולי יל”ד שאינם מאוזנים מספיק ע”י טיפול בלוסרטן. להמשך קריאה ←
האם הסיכון להיארעות של יל”ד שקיים בגברים שמנים ובריאים מבחינה מטבולית ובגברים שאינם שמנים אבל אינם בריאים מבחינה מטבולית נחלש ע”י כושר לבבי-נשימתי טוב?מטרת המחקר שבוצע בקוריאה הדרומית היתה לבדוק האם פנוטיפים של השמנה וכושר לבבי-נשימתי הם חזאים להיארעות של יל”ד. להמשך קריאה ←
האם קיים קשר בצורת J בין לחץ הדם לתוצא בחולים מאושפזים בגלל אירוע מוחי חד?מטרת המחקר ממסד הנתונים האמריקאי Get With The Guidelines-Stroke שבו נכללו 309,611 חולים מאושפזים עם אירוע מוחי חד היתה לבדוק את הקשר בין לחץ הדם (כולל גם לחץ הדם הממוצע ולחץ הפעימה) עם תמותה תוך האישפוז, עם ללא שיחרור לבית, עם אי כושר להתהלך ללא תמיכה בשיחרור מאישפוז ועם סיבוכים דימומיים בגלל טיפול תרומבוליטי. להמשך קריאה ←
האם גם ערכים בתחום הקדם-יל”ד קשורים בסיכון מוגבר לאירועים מוחיים?מטרת המחקר הפרוספקטיבי (79,385 משתתפים ללא שבץ מוחי, אוטם שריר הלב וסרטן בבסיס בשנת 2010) שבוצע בארה”ב אבל באוכלוסייה של קהילת Kailuan בסין היתה לבדוק את הקשר בין דפוסי לחץ דם ארוכי-טווח במבוגרים שמתגוררים בקהילה והסיכון לאירוע מוחי איסכמי ודימומי. להמשך קריאה ←
האם הקשר בין תיפקוד הכליות ולחץ הדם יכול להסביר הבדלים בשכיחות יל”ד בין קבוצות אתניות שונות?מטרת המחקר שבוצע בשוודיה היתה לבדוק הבדלים בתיפקוד הכלייתי בין קבוצות אתניות שנות והאם להבדלים ברמות לחץ הדם יש קשר להבדלים בתיפקוד הכלייתי שיכולים להסביר את השכיחות הנמוכה של יל”ד בקרב ילידי עירק בשוודיה לעומת השכיחות בקרב השוודים. להמשך קריאה ←
האם טיפול באמפאגליפלוזין בחולי סוכרת מסוג 2 מעלה את נפח השתן, ומוריד את לחץ הדם והמשקל ללא כל השפעה על הפעילות הסימפתטית ועל מהירות הדופק?מטרת המחקר שנערך בגרמניה היתה לבדוק השפעת הטיפול במעכב SGLT2 אמפאגליפלוזין (להלן אמפה) על מערכת העצבים הסימפתטית בחולי סוכרת מסוג 2. להמשך קריאה ←
האם טיפול יחיד בדיורטיקה תיאזידית מוריד את הסיכון ה CV יותר מאשר טיפול יחיד ב ACEIs, ARBs או CCBs בחולי יל”ד ללא סוכרת?
- אבחנות: Chronic Kidney Disease, Hypertension, Stroke
- קטגוריות: מאמרים
מידע נוסף לעיונך
כתבות בנושאים דומים
עליה בלחץ הדם לאורך זמן מלווה בסיכון מוגבר לשינויים בכלי הדם של הרשתית (Acta Ophthalmologica)
עליה בלחץ דם ולחץ תוך-עיני לאורך זמן מלווה בכלי דם קטנים, מפותלים וצרים יותר ברשתית, כך מדווחים חוקרים במאמר חדש שפורסם בכתב העת Acta Ophthalmologica. במסגרת המחקר בחנו החוקרים את הנתונים אודות 2,089 משתתפים ממדגם מטופלים מדנמרק (גיל ממוצע של 61 שנים; 63% נשים) שעברו שתי בדיקות עיניים עוקבות עם מעקב של לפחות שלוש שנים. […]
גורמי סיכון לאירוע מוחי איסכמי בחולים עם פרפור פרוזדורים לאחר TAVI (מתוך Am J Cardiol)
מתוצאות מחקר חדש שפורסמו בכתב העת American Journal of Cardiology עולה גורמי סיכון לאירוע מוחי איסכמי בחולים עם הופעת פרפור פרוזדורים בחולים לאחר TAVI (או Transcatheter Aortic Valve Implantation) כוללים היסטוריה של תסחיף סיסטמי קודם או טיפול באנטגוניסטים לוויטמין K לפני הפרוצדורה לטיפול במסתם הוותין. בחולים עם פרפור פרוזדורים לאחר TAVI שלקחו חלק במחקר ENVISAGE-TAVI […]
מה בין יתר לחץ דם אימהי ובין הסיכון לפזילה בילדים? (JAMA Netw Open)
בילדים לאימהות עם יתר הפרעת יתר לחץ דם בהיריון (Hypertensive Disorder in Pregnancy) ייתכן סיכון מוגבר להפרעת עיניות נפוצות, כולל פזילה, פזילה החוצה לסירוגין ואקסופוריה, כך עולה מתוצאות מחקר חדש שפורסמו בכתב העת JAMA Network Open. קדם-רעלת היריון ולחץ דם שאינו מאוזן היטב עלולים להיות מלווים בסיכון הגדול ביותר להפרעות אלו. מחקר העוקבה כלל 3,117 […]
מחקרים עדכניים מצביעים על כך שטיפול ביתר לחץ דם עשוי להשפיע על הסיכון לדמנציה
מחקרים עדכניים מצביעים על כך שטיפול ביתר לחץ דם עשוי להשפיע על הסיכון לדמנציה
מה התחדש בניהול יתר לחץ דם - יולי 2024? סקירתו של פרופ' יאיר יודפת (החברה ליל''ד)
לפניכם סקירת העיתונות לחודש יולי 2024 מאת פרופ' יודפת, מתוך אתר החברה ליתר לחץ דם.
הקשר בין משך השינה ליתר לחץ דם במתבגרים (Pediatrics)
במחקר שפורסם לאחרונה ב-Pediatrics נבחן הקשר בין משך השינה ושעת תחילת השינה לבין יתר לחץ דם בקרב בני נוער. ד"ר עדי זיו, עורך מדור ילדים, משתף את המחקר ומוסיף מהערותיו.
מה התחדש בניהול יתר לחץ דם - יוני 2024? סקירתו של פרופ' יאיר יודפת (החברה ליל''ד)
לפניכם סקירת העיתונות לחודש יוני 2024 מאת פרופ' יודפת, מתוך אתר החברה ליתר לחץ דם.
מה בין צריכת אלכוהול יומית ובין יתר לחץ דם? (Hypertension)
צריכת אלכוהול בהיקף של מעל 12 גרם ביום מלווה בסיכון מוגבר להתפתחות יתר לחץ דם, כך עולה מתוצאות מחקר חדש שפורסמו בכתב העת Hypertension. הממצאים מצביעים על קשר ליניארי בין היקף צריכת אלכוהול ובין הסיכון לית לחץ דם, כאשר חוזק הקשר היה שונה בין גברים ונשים. ברקע למחקר מסבירים החוקרים כי צריכת אלכוהול נקשרה עם […]
בדידות כרונית מלווה בסיכון מוגבר לאירועים מוחיים (eClinicalMedicine)
במבוגרים מעל גיל 50 שנים המדווחים על בדידות רבה תועדה עליה של 56% בסיכון לאירועים מוחיים, כך עולה מנתונים חדשים שפורסמו בכתב העת eClinicalMedicine. החוקרים התבססו על נתונים ממחקר Health and Retirement Study לשנים 2006-2018 לבחינת הקשר בין בדידות והיארעות אירוע מוחי לאורך הזמן. בין השנים 2006 ו-2008 השיבו 12,161 מבוגרים מעל גיל 50 שנים […]
השאירו תגובה
רוצה להצטרף לדיון?תרגישו חופשי לתרום!