החודש מציגים “ר אסף וסרמן, ד”ר מתי שנל, ד”ר בן בורסי ופרופ’ חנן גוזנר-גורמחלקה פנימית ב’, המרכז הרפואי תל אביב ע”ש סוראסקי, והפקולטה לרפואה ע”ש סקלר, אוניברסיטת תל אביב
בפתח הסקירה מסבירים המחברים שחומצה אורית (ח”א) היא תוצר הפעולה של האנזים Xanthine Oxidase והתוצר הסופי של מטבוליזם הפורינים. ח”א המשתחררת על ידי תאים מתים מהווה “סיגנל סכנה” המפעיל לאוקוציטים באמצעות תגובת Innate immunity ויצירת IL-1. ח”א קשורה לתהליכים פרואתרוגניים, כולל עליה בדחק חימצוני, הגברת שגשוג שריר חלק ופגיעה בתפקוד האנדותל [1,2]. רמות גבוהות של ח”א נקשרו למגוון רחב של מחלות ביניהן שיגדון, מחלת כליות ותחלואה קרדיווסקולארית כולל יל”ד, מחלת עורקים כלילית, מחלה צרברווסקולארית, סינדרום מטבולי והיפראיניסולינמיה [2]. עד עתה לא הוכרעה השאלה מה המשמעות של היפראוריצמיה – האם היא מהווה גורם סיכון עצמאי לתחלואה או שמא רק סמן לגורמי סיכון מוכרים וכן האם יש צורך לטפל בהיפראוריצמיה אתסמינית. לסקירה המלאה באתר האיגוד לרפואה פנימית
![חשיבות Asprosin בחולים עם סוכרת מסוג 2 ותסמונת מטבולית (Diabetes Metab Syndr)](https://www.e-med.co.il/wp-content/uploads/2022/05/BLOODTESTS-133x200.jpg)
חשיבות Asprosin בחולים עם סוכרת מסוג 2 ותסמונת מטבולית (Diabetes Metab Syndr)
מתוצאות מחקר חדש שפורסמו בכתב העת Diabetes & Metabolic Syndrome עולה כי רמות Asprosin בדם גבוהות יותר משמעותית בחולים עם סוכרת מסוג 2, תסמונת מטבולית, או השמנת-יתר, בהשוואה לביקורות. ברקע למחקר מסבירים החוקרים כי Asprosin הינו מועמד אפשרי לשמש כטיפול בהפרעות מטבוליות ואנדוקריניות. מטרת הסקירה השיטתית ומטה-אנליזה זו הייתה לאסוף את העדויות בספרות הרפואית אודות […]
השאירו תגובה
רוצה להצטרף לדיון?תרגישו חופשי לתרום!