השימוש בגלולות למניעת הריון הביא לשינוי למהפכה בריאותית וחברתית בחיי הנשים. עם זאת, מזה זמן הועלו ספקות לגבי בטיחות השימוש בגלולות בכלל, וההקשר לסרטן השד בפרט.
בעבודה שפורסמה ב- 1986 (CASH Cancer And Steroid Hormones ) לא נמצא קשר בין השימוש בגלולות לסרטן השד.
אולם , ב- 1996 התפרסם – Meta-Analysis של עבודות אפדימיולוגיות העוסק בסיכון לסרטן השד בנשים המשתמשות בגלולות למניעת הריון.
מעבודות אלו עולה כי הסיכון לסרטן שד עולה במידה מועטה בזמן השימוש בגלולות (פי 1.24) וב- 10 השנים שלאחר הפסקת השימוש. לאחר 10 שנים מהפסקת נטילת הגלולות לא נמצא סיכון מוגבר לתחלואה בסרטן השד.
אולם, עבודות אלו התפרסו במהלך ה- 25 השנים האחרונות. כיום, עם עלייה דרסטית במספר המשתמשות בגלולות שהגיעו ל”גילאי סרטן השד” עולה הצורך ברענון שאלה זו.
מחקר זה הנקרא( Women’s CARE (Women Contraceptive And Reproductive בודק את הסיכון היחסי לתחלואת שאת השד בנשים בגילאי 35-64 אשר נטלו בעברן גלולות למניעת הריון (לעומת קבוצת ביקורת).
· מחקר זה הינו רב-מרכזי.
· המחקר בוצע בשיטת Case-Control Study.
· לקבוצת המחקר (Case) גוייסו נשים בגילאים 35-64 אשר אובחנו כלוקות בסרטן שד פולשני בשנים 1994-1998 . סה”כ נמצאו 5982 נשים מתאימות, מהן רואיינו 4575 נשים.
· לקבוצת הביקורת (Control) גוייסו נשים שאינן לוקות בסרטן השד מהאזור הגיאוגרפי ומהגיל של הנשים בקבוצת המחקר. שיטת הגיוס הייתה על-ידי חיוג טלפוני אקראי. סה”כ נמצאו 5956 נשים, מהן רואיינו 4682 נשים.
· תכשירי הגלולות למינהן חולקו לפי: כמות האסטרוגן (ethinyl estradiol מעל 50mcg = מינון גבוה, מתחת למינון זה = מינון נמוך), וסוג הפרוגסטינים.
נתונים דמוגרפים כגון גיל, גיל תחילת הווסת ומוצא (צבע עור) לא היה שונה בין הקבוצות. קבוצת המחקר (חולות) התאפיינה (באופן מובהק):
· בשיעור גבוה יותר של נשים עם סיפור של סרטן במשפחה (17% לעומת 9.7% )
· הריון ראשון בגיל מעט יותר מבוגר (23.1±5.3 לעומת 22.9±5.3)
· מספר קטן יותר של הריונות שהגיעו למועד (2.1±1.6 לעומת 2.3±1.7)
· שיעור מעט יותר גבוה של נשים פרה-מנופאוזליות ושיעור נמוך יותר של שימוש ב- HRT .
סה”כ 77% מקבוצת המחקר ו- 79% מקבוצת הביקורת השתמשו אי-פעם בגלולות למניעת הריון.
הסיכון היחסי המחושב לסרטן שד בקרב אלו שהשתמשו אי-פעם בגלולות לעומת נשים שלא השתמשו הוא 0.9 (CI 0.8-1.0) .
יתר-על-כן, נשים שהשתמשו רק בסוג אחד של גלולות (Monophasic or Multiphsic ) היה קטן יותר משל נשים שלא השתמשו בגלולות.
גם בפילוח הנשים לאלו אשר השתמשו בגלולות בעבר ונשים אשר משתמשות בגלולות בהווה ובעבר הקרוב לא נמצא סיכון מוגבר לסרטן השחלה.
בבדיקת משך השימוש בגלולות וגיל התחלת השימוש בתכשירים אלו לא נמצא כל הבדל בסיכון היחסי (שלא היה קיים) למחלת סרטן השד קריא, גם נשים עם שימוש ממושך, כמו נשים עם שימוש קצר טווח, לא היו בסיכון יתר לסרטן השד.
יש לציין כי נשים מבוגרות (גילאי 45-64) אשר השתמשו בתכשירים עם רמת אסטרוגן נמוכה היו בסיכון מעט מוגבר (OR=1.5 CI=0.9-2.6) אם כי לא מובהק סטטיסטית.
לא נמצא הבדל בסיכון ללקות בסרטן השד בתלות בסוג הפרוגסטין או במינון המרכיב האסטרוגני שבתכשיר.
בדומה למקובל בספרות, נשים עם סרטן השד אופיינו בקרבה משפחתית לחולות סרטן אחרות ובהריון ראשון בגיל מבוגר יותר.
עם זאת, השימוש בגלולות לא נמצא כמגביר את הסיכון לסרטן גם בקרב בנות גורמי סיכון אלו.
יש לציין כי אחד השימושים המקובלים בעולם לגלולות מתן סימפטומטי בשנים ה- Perimenopausal לא נבדק היטב במחקר זה עקב מיעוט הנשים אשר החלו שימוש בגלולות לאחר גיל 40 .
לסיכום, בניגוד ל- Meta-Analysis של העבודות האפידמיולוגיות הקודמות, לא נמצא כי גלולות מעלות את הסיכון לסרטן השד (אף לא במשתמשות בהווה או אלו שהפסיקו לא מכבר).
בניגוד לפרסומים קודמים (שהצביעו על סיכון פי- 3 בגלולות עם מינון אסטרוגני גבוה), הסיכון לסרטן השד איננו מוגבר אף בנשים עם סיפור משפחתי של סרטן השד.
עם זאת, יש לזכור כי הסיכון היחסי לא נבדק ספציפית בנשים עם BRCA חיובי.
,Polly A. Marchbanks,Oral Contraceptives and the Risk of Breast Cancer
- אבחנות: כלכלת בריאות
- קטגוריות: חדשות
מידע נוסף לעיונך
כתבות בנושאים דומים
האם המהפכה הטיפולית בהשמנת יתר תפרוץ את חומת הכלכלה? פרופ' רז ופרופ' שטרן
לפניכם הרצאה ודיון שהתקיים בין פרופ’ איתמר רז ופרופ’ נפתלי שטרן בנושא השפעות החידושים הטיפוליים בתחום ההשמנה.
בעקבות המלצות ועדת הסל - ראיון מיוחד עם פרופ' נדב דווידוביץ
על רקע פרסום המלצות ועדת הסל ביקשנו לבדוק עם פרופ’ נדב דווידוביץ, חבר בוועדת הסל, כמה סוגיות שקשורות למתודולוגיה ולאופן קבלת ההחלטות בוועדה.
מאזן עלות-תועלת של הטיפול ב-Dapagliflozin במחלת כליות כרונית (Clin J Am Soc Nephrol)
אנליזה חדשה של מחקר הCKD-DAPA מראה שהטיפול ב-dapagliflozin (פורסיגה) במחלת כליות כרונית הינו משתלם מבחינת מאזן עלות-תועלת בבריטניה, גרמניה וספרד. ברקע למחקר מסבירים החוקרים כי מחלת כליות כרונית (Chronic Kidney Disease CKD) מהווה נטל משמעותי על המטופלים ועל שירותי הבריאות, בעיקר בהגעה לאי ספיקת כליות סופנית כשהמטופלים נדרשים לטיפול כלייתי חליפי. מחקר ה-DAPA-CKD הראה שהטיפול ב-dapagliflozin, […]
איך זה עבר בשקט ומתחת לרדאר? עלות ההשמנה בישראל - 20 מיליארד ש''ח לשנה (הודעת החברה להשמנה)
כבר לפני יותר משנה הושלם דו”ח מקיף, המנתח את השלכות מחלת ההשמנה על חוסן מדינת ישראל, עם השוואות לעולם ותכנית ברורה למדיניות בריאות מסודרת ולרגולציה מותאמת. נחשף היופ, בתום הכנס השנתי של החברה הישראלית לחקר וטיפול בהשמנת יתר של הר”י ד”ר דרור דיקר (בתמונה) : “נהוג להתחמק מדיון אמיתי במחלת ההשמנה, בשל סטיגמה […]
ארגוני הרוקחים הגישו בג''צ בשל סירוב משרד הבריאות להכליל שירותי ייעוץ רוקחי יזום בסל הבריאות
קואליציית ארגוני הרוקחות הגישה הבוקר עתירה לבג”ץ בנושא סירוב משרד הבריאות להכליל שירותי ייעוץ רוקחי יזום בסל הבריאות, בטענה שהייעוץ הינו כבר חלק מהסל. ארגון הרוקחות הגיש את הייעוץ התרופתי היזום כטכנולוגיה להכללה בסל שירותי הבריאות הממלכתי לשנת 2023. מטרת השירות הינה לאפשר לרוקחים במפגש ייעודי עם מטופלים, שלא אגב ניפוק תרופה מסוימת, לבצע הדרכת […]
ב-2021 היקף התמיכות בקופות החולים הסתכם בכ-7 מיליארד ש''ח, מהם 2.7 בגין הוצאות הקורונה (דו''ח משרד הבריאות)
משרד הבריאות מפרסם דוח מסכם על פעילות קופות החולים לשנת 2021 היקף התמיכות בקופות החולים הסתכם לסך של כ-7 מיליארד ש”ח, המהווים כ-12% מעלות סל הבריאות. מתוך סכום זה כ-2.7 מיליארד ש”ח הם תמיכות בגין הוצאות הקורונה. השתתפויות עצמיות ממבוטחים בסל בגין שירותים עלו בשיעור של 6.1% כללית ומכבי מציגות הון עצמי חיובי, לעומת מאוחדת […]
הורביץ בישיבה הראשונה של ועדת הסל: לראשונה תקציב הרחבת הסל מקובע במסגרת תקציב המדינה
דיון פתיחה של הוועדה הציבורית להרחבת סל שירותי הבריאות לשנת 2023 היום (ראשון ה-18.9.22) התכנסה הוועדה הציבורית להרחבת סל שירותי הבריאות לשנת 2023 לישיבתה הראשונה במשרד הבריאות במרכז הרפואי שיבא תל השומר בהשתתפות שר הבריאות, ניצן הורוביץ ומנכ”ל משרד הבריאות פרופ’ נחמן אש. שר הבריאות, ניצן הורוביץ: “בבסיס עבודת הוועדה, ובעצם מהות עבודתה, היא מימוש […]
שרי הבריאות והאוצר מינו את ועדת סל התרופות לשנת 2023
שר הבריאות, ניצן הורוביץ, ושר האוצר, אביגדור ליברמן מינו את הוועדה הציבורית שתמליץ למועצת הבריאות ולממשלה על תוספת תרופות, טכנולוגיות רפואיות והשירותים לסל שירותי הבריאות בשנת 2023. תקציב עדכון הסל יעמוד על 550 מיליון ש”ח. להלן חברי ועדת הסל לשנת 2023: • יו״ר הוועדה: פרופ׳ דינה בן יהודה, מנהלת האגף ההמטולוגי, בי”ח הדסה ודיקן הפקולטה לרפואה, […]
משרד הבריאות מפרסם דוח פיננסי של מערך האשפוז הכללי ציבורי בישראל לשנת 2019
השבוע מפרסם משרד הבריאות דוח הסוקר את פעילות 27 בתי החולים הכלליים-ציבוריים בשנת 2019. הסקירה מתמקדת בנקודות הדמיון והשוני בין בתי החולים, תוך מתן דגש על הבדלי הבעלות, גודל המוסד והמחוז בו שוכן בית החולים. מטרתו של הדוח היא ליצור תשתית השוואתית העוקבת אחר פעילות בתי החולים ומעריכה את ביצועיהם הפיננסים באופן שקוף. הדוח מופץ […]
השאירו תגובה
רוצה להצטרף לדיון?תרגישו חופשי לתרום!