מסקירה גדולה של למעלה מ-13,000 חולים עולה כי לחץ דם הנמדד במרפאה אינו קשור עם הסיכון למחלות לב וכלי דם, כולל אירועים מוחיים. מנגד, תואר קשר בין לחץ דם בשעות הלילה ובין הסיכון לאוטם שריר הלב ואירועים מוחיים. ממצאי הסקירה פורסמו במהלך הכנס השנתי מטעם ה-American Society of Hypertension.
החוקרים מדווחים כי עם כל עליה של 10 מ”מ כספית בלחץ הדם הסיסטולי בשעות הלילה, נרשמה עליה של 25% בסיכון למחלות לב וכלי דם. לדבריהם, למרות שמזה למעלה משלושים שנים ניתן למדוד את לחץ הדם במהלך היום ובמהלך הלילה באמצעות ניטור אמבולטורי של לחץ דם לאורך 24 שעות, כמו גם השלמת מדידות שגרתיות במרפאה, עדיין לא ברור איזו מדידה הטובה ביותר לניבוי התוצאות הקליניות.
הסקירה הנוכחית כללה תשעה מדגמים מאירופה, ברזיל ויפן, של חולים שהשלימו ניטור לחץ דם לאורך 24 שעות. עם נתונים אלו, החוקרים הצליחו לזהות נתונים ספציפיים למטופלים בנוגע ללחץ הדם בשעות היום ובשעות הלילה ב-13,843 חולים שנכללו במטה-אנליזה. החולים היו במעקב למשך שנה אחת, לפחות, ומדידות לחץ דם במרפאה היו זמינות עבור כלל החולים.
החוקרים מסבירים כי מדובר באחת הסקירות הגדולות ביותר של חולים שעברו ניטור אמבולטורי של לחץ הדם להערכת התוצאות הקרדיווסקולאריות. מחקרים קודמים שבחנו את נושא לחץ הדם בשעות הלילה ובשעות היום לעומת לחצי דם הנמדדים במרפאה והשפעתם על התוצאות הקליניות היו מוגבלים לאור מספר חולים קטן.
באופן פרטני, כל עליה של 10 מ”מ כספית בלחץ הדם במהלך הלילה, היום ובמרפאה, לוותה בעליה של 25%, 20% ו-11% בסיכון לאוטם שריר הלב ואירועים מוחיים, בהתאמה. עם זאת, לאחר תקנון למספר משתנים, כולל גיל, מין, סוכרת, הרגלי עישון וטיפול תרופתי, בין היתר, רק מדידות לחץ דם בשעות הלילה ניבאו את הסיכון לאוטם שריר הלב ואירועים מוחיים.
כאשר מציבים את שלוש המדידות באותו מודל, יכולת הניבוי של הסיבוכים עם לחץ הדם בשעות הלילה נותרת על כנה, כאשר ערכי לחץ הדם בשעות היום ובמרפאה מאבדים כל חשיבות קלינית. למרות שכל החלטה קלינית בנושא טיפול ביתר לחץ דם מבוססת על מדידות לחץ דם במרפאה, מדובר במדד הכי פחות מנבא.
השאירו תגובה
רוצה להצטרף לדיון?תרגישו חופשי לתרום!