כנס בינלאומי בנושא התקיים בסוף יוני 2001 . הקונסנסוס פורסם ע”י פנל של 19 מומחים בתחומים רלבנטים (Fertil Steril Apr 2002;77:660-5) ונסמך בחלקו על סקירות יעודיות שפורסמו בנספך מיוחד של העיתון (suppl 4) .הקונסנסוס זכה למאמר התיחסות ב-3, 2002 Journal Watch, May .
1. יצירת אנדרוגנים (א) בנשים.
א. הם: T,DHT,DHEAS,DHEA,A2.. נוצרים בכללותם: בשחלה 25% תחת LH , באדרנל 25% תחת ACTH והיתר בפריפריה. הפעילים משמעותית הם T זמין/חפשי ו DHT. היתר משמשים להם פרקורסורים.
חשוב לציין כי בנשים בניגוד לגברים אין ויסות הומאוסטטי הדוק של א ומנגנונים אפשריים טרם הוגדרו.
אברי המטרה הם: היפותלמוס,היפופיזה, מע’ לימבית, עצם, שד, יחידת שער-חלב, שריר, שומן, גניטליה.
מצבי חסר: ליקוי בציר היפותלמוס-היפופיזה-שחלה/אדרנל, מתן קורטיקוסטרואידים, אסטרוגנים שבאמצעות
עלית SHBG ודיכוי LH מורידים T זמין/חפשי. (אנטי א).
2. מדידת א.
השיטות הקיימות אינן אמינות לבדיקת הרמה הנמוכה הקיימת בנשים. המדד הקובע קלינית הוא T חפשי
ושיטת ה gold standard היא equilibrium dialysis שאינה בשימוש שיגרתי. בינתיים בהעדר שיטה
מעשית אופטימלית ולאור החשיבות של SHBG,
מומלץ להשתמש בצרוף של שתי בדיקות:
total T+SHBG; freeT+SHBG; freeT+totalT . העיתוי המומלץ הוא שליש אמצעי של המחזור ובבוקר.
3. האם קיימת תסמונת קלינית של חסר א בנשים ?
התשובה חיובית. לאור תמונה קלינית בלתי ספציפית, מיעוט עבודות קליניות, והעדר בדיקות דם אמינות,
מומלצת גישה שמרנית לאבחנה המבוססת על קיום ארבעה קריטריונים:
ראשית, התסמינים הבאים: ירידה בהרגשה טובה (well being) , עייפות ממושכת בלתי מוסברת, ירידה בחימוד והנאה מינית.
סימנים נוספים: ירידה במסת העצם, חוזק השרירים, כושר הזיכרון. שנית, רמת אסטרוגנים תקינה. שלישית, רמת Free T מתחת לאחוזון 25 של הרמה בגיל הפוריות. רביעית, העדר המצבים בסעיף 4 להלן.
4. אבחנה מבדלת.
א. מצב דחק או בעיה בזוגיות.
ב. מחלת בלוטת התריס.
ג. הפרעות מטבוליות/תזונתיות או גורמים אחרים לעיפות כרונית.
ד. מחלה נפשית, בעיקר דיכאון.
5. זיהוי אטיולוגיה.
בנוסף למצבי החסר לעיל (1.) מחלות כגון: anorexia nervosa, rheumatoid arthritis, SLE, AIDS
לציין שהתועלת בטיפול משלים ב א במחלות אלה לא הוכחה.
6. הנחיות לטיפול
בנוכחות הקריטריונים לעיל והעדר אטיולוגיה אחרת יש לשקול טיפול משלים ב א. טיפול זה טרם אושר
רשמית בנשים ומחכים לסיומם של מחקרים שבכוחם לאשר את היעילות והבטיחות שלו. אפשר לטפל
תחת אישור פרטני (off label) בתנאי שנערך תחת מעקב מתאים ובהסכמה מודעת של החולה.
הקונסנסוס אינו דן בעדיפות אפשרית של תכשירים מסוימים ע”פ אחרים.
7. סיבוכים.
פצעונים, שערנות, העמקת קול, שינוי אמוציונלי כגון כעסנות, עלית משקל, שינוי בלתי רצוי בשומנים.
כל הנ”ל נדירים יחסית ברמת א פיזיולוגית. חלק מהתכשירים הפומיים של א גרמו ל HDL נמוך, המטוקריט גבוה והפרעה בתפקודי כבד. מתן בהריון עלול לגרום ויריליזציה עוברית.
- אבחנות: כלכלת בריאות
- קטגוריות: מאמרים
מידע נוסף לעיונך
כתבות בנושאים דומים
האם המהפכה הטיפולית בהשמנת יתר תפרוץ את חומת הכלכלה? פרופ' רז ופרופ' שטרן
לפניכם הרצאה ודיון שהתקיים בין פרופ’ איתמר רז ופרופ’ נפתלי שטרן בנושא השפעות החידושים הטיפוליים בתחום ההשמנה.
בעקבות המלצות ועדת הסל - ראיון מיוחד עם פרופ' נדב דווידוביץ
על רקע פרסום המלצות ועדת הסל ביקשנו לבדוק עם פרופ’ נדב דווידוביץ, חבר בוועדת הסל, כמה סוגיות שקשורות למתודולוגיה ולאופן קבלת ההחלטות בוועדה.
מאזן עלות-תועלת של הטיפול ב-Dapagliflozin במחלת כליות כרונית (Clin J Am Soc Nephrol)
אנליזה חדשה של מחקר הCKD-DAPA מראה שהטיפול ב-dapagliflozin (פורסיגה) במחלת כליות כרונית הינו משתלם מבחינת מאזן עלות-תועלת בבריטניה, גרמניה וספרד. ברקע למחקר מסבירים החוקרים כי מחלת כליות כרונית (Chronic Kidney Disease CKD) מהווה נטל משמעותי על המטופלים ועל שירותי הבריאות, בעיקר בהגעה לאי ספיקת כליות סופנית כשהמטופלים נדרשים לטיפול כלייתי חליפי. מחקר ה-DAPA-CKD הראה שהטיפול ב-dapagliflozin, […]
איך זה עבר בשקט ומתחת לרדאר? עלות ההשמנה בישראל - 20 מיליארד ש''ח לשנה (הודעת החברה להשמנה)
כבר לפני יותר משנה הושלם דו”ח מקיף, המנתח את השלכות מחלת ההשמנה על חוסן מדינת ישראל, עם השוואות לעולם ותכנית ברורה למדיניות בריאות מסודרת ולרגולציה מותאמת. נחשף היופ, בתום הכנס השנתי של החברה הישראלית לחקר וטיפול בהשמנת יתר של הר”י ד”ר דרור דיקר (בתמונה) : “נהוג להתחמק מדיון אמיתי במחלת ההשמנה, בשל סטיגמה […]
ארגוני הרוקחים הגישו בג''צ בשל סירוב משרד הבריאות להכליל שירותי ייעוץ רוקחי יזום בסל הבריאות
קואליציית ארגוני הרוקחות הגישה הבוקר עתירה לבג”ץ בנושא סירוב משרד הבריאות להכליל שירותי ייעוץ רוקחי יזום בסל הבריאות, בטענה שהייעוץ הינו כבר חלק מהסל. ארגון הרוקחות הגיש את הייעוץ התרופתי היזום כטכנולוגיה להכללה בסל שירותי הבריאות הממלכתי לשנת 2023. מטרת השירות הינה לאפשר לרוקחים במפגש ייעודי עם מטופלים, שלא אגב ניפוק תרופה מסוימת, לבצע הדרכת […]
ב-2021 היקף התמיכות בקופות החולים הסתכם בכ-7 מיליארד ש''ח, מהם 2.7 בגין הוצאות הקורונה (דו''ח משרד הבריאות)
משרד הבריאות מפרסם דוח מסכם על פעילות קופות החולים לשנת 2021 היקף התמיכות בקופות החולים הסתכם לסך של כ-7 מיליארד ש”ח, המהווים כ-12% מעלות סל הבריאות. מתוך סכום זה כ-2.7 מיליארד ש”ח הם תמיכות בגין הוצאות הקורונה. השתתפויות עצמיות ממבוטחים בסל בגין שירותים עלו בשיעור של 6.1% כללית ומכבי מציגות הון עצמי חיובי, לעומת מאוחדת […]
הורביץ בישיבה הראשונה של ועדת הסל: לראשונה תקציב הרחבת הסל מקובע במסגרת תקציב המדינה
דיון פתיחה של הוועדה הציבורית להרחבת סל שירותי הבריאות לשנת 2023 היום (ראשון ה-18.9.22) התכנסה הוועדה הציבורית להרחבת סל שירותי הבריאות לשנת 2023 לישיבתה הראשונה במשרד הבריאות במרכז הרפואי שיבא תל השומר בהשתתפות שר הבריאות, ניצן הורוביץ ומנכ”ל משרד הבריאות פרופ’ נחמן אש. שר הבריאות, ניצן הורוביץ: “בבסיס עבודת הוועדה, ובעצם מהות עבודתה, היא מימוש […]
שרי הבריאות והאוצר מינו את ועדת סל התרופות לשנת 2023
שר הבריאות, ניצן הורוביץ, ושר האוצר, אביגדור ליברמן מינו את הוועדה הציבורית שתמליץ למועצת הבריאות ולממשלה על תוספת תרופות, טכנולוגיות רפואיות והשירותים לסל שירותי הבריאות בשנת 2023. תקציב עדכון הסל יעמוד על 550 מיליון ש”ח. להלן חברי ועדת הסל לשנת 2023: • יו״ר הוועדה: פרופ׳ דינה בן יהודה, מנהלת האגף ההמטולוגי, בי”ח הדסה ודיקן הפקולטה לרפואה, […]
משרד הבריאות מפרסם דוח פיננסי של מערך האשפוז הכללי ציבורי בישראל לשנת 2019
השבוע מפרסם משרד הבריאות דוח הסוקר את פעילות 27 בתי החולים הכלליים-ציבוריים בשנת 2019. הסקירה מתמקדת בנקודות הדמיון והשוני בין בתי החולים, תוך מתן דגש על הבדלי הבעלות, גודל המוסד והמחוז בו שוכן בית החולים. מטרתו של הדוח היא ליצור תשתית השוואתית העוקבת אחר פעילות בתי החולים ומעריכה את ביצועיהם הפיננסים באופן שקוף. הדוח מופץ […]
השאירו תגובה
רוצה להצטרף לדיון?תרגישו חופשי לתרום!